Rettighetsfesting av BPA – store forventninger, betinget suksess
Research report, Peer reviewed
Published version
![Thumbnail](/norceresearch-xmlui/bitstream/handle/1956/17400/Rapport%202-2017%2c%20Ervik%2c%20Kjerstad%2c%20Linden%20og%20Rubecksen.pdf.jpg?sequence=4&isAllowed=y)
Date
2017-09Metadata
Show full item recordCollections
Abstract
Rettighetsfestingen av brukerstyrt personlig assistanse (BPA) – § 2‐1 d i pasient‐ og brukerrettighetsloven (PBL) – trådte i kraft 1. januar 2015, og omfatter: Personer under 67 år med langvarig og stort behov for personlig assistanse etter helseog omsorgstjenesteloven § 3‐2 første ledd nr. 6 bokstav b har rett til å få slike tjenester organisert som brukerstyrt personlig assistanse. Retten omfatter avlastningstiltak etter helse‐ og omsorgstjenesteloven § 3‐2 første ledd nr. 6 bokstav d for personer med foreldreansvar for hjemmeboende barn under 18 år med nedsatt funksjonsevne. Helsetjenester i avlastningstiltak omfattes ikke. Rettigheten omfatter ikke tjenester som krever flere enn én tjenesteyter til stede eller nattjenester, med mindre brukeren kontinuerlig har behov for slike tjenester. Med langvarig behov i første ledd menes behov ut over 2 år. Med stort behov i første ledd menes et tjenestebehov på minst 32 timer per uke. Brukere med tjenestebehov på minst 25 timer per uke har likevel rett til å få tjenester organisert som brukerstyrt personlig assistanse, med mindre kommunen kan dokumentere at slik organisering vil medføre vesentlig økt kostnad for kommunen (LOVDATA 2015b).
Arbeidet med evalueringen av rettighetsfestingen av brukerstyrt personlig assistanse startet høsten 2015. Hovedtyngden av arbeidet ble gjennomført i 2016 og 2017. Den første runden av surveys og intervjuer ble avsluttet i juni 2016, mens den andre runden ble avsluttet i juni 2017. I denne sluttrapporten redegjøres det for funn basert på det empiriske datamaterialet som ble samlet inn i løpet av de to årene.