Registrering av PIT-merket laks i Eidfjordvassdraget i 2021.
Research report
Published version
Date
2022Metadata
Show full item recordCollections
- LFI rapportserie [376]
- Publikasjoner fra Cristin [1702]
Abstract
Merking av villsmolt har vært utført for å få mer kunnskap om utvandring, utvandringstidspunkt og sjøoverlevelse. Et betydelig antall smolt er merket med PIT-merker og det er lagt ut PIT-antenner i vassdraget for å registrere tilbakevandret laks. Basert på resultatene fra tidligere års undersøkelser og av praktiske hensyn til pregingsmuligheter ble all smolten satt fra merd i øvre del av Eidfjordvatnet i 2020 og 2021. Dataene fra 2021 viste, i motsetning til i tidligere år et mindre tydelig og mer langstrakt utvandringsforløp for settesmolten, med sen utvandring. I tidligere år har en kunne forklare forløpet med endring i vannføringen, men i 2021 var dette mindre tydelig, ettersom mye av smolten ble registrert i etterkant av høy vannføring. At settesmolten som blir satt ut har et tilnærmet naturlig utvandringsforløp er viktig for at utsettingsstrategien skal fungere i ferskvannsdelen. Det må imidlertid påpekes at det er en begrenset mulighet for å detektere utvandrende smolt på bunnantenner og at en forventer at en detekterer en lavere andel av vandrende smolt under høy vannføring. Samlet i perioden er det registrert totalt 75 gjenfangster av PIT merket laks, men en av disse (satt ut i 2016) mangler data om utsettingssted og behandling. Av de resterende 74 laks stammer 56 lakser fra slepeforsøkene, av disse er 8 laks fra slepet i 2016 og kun 2 laks fra 2017. Dette kan være påvirket av smoltkvaliteten, spesielt i 2016 (Skår et al. 2020), men kan også skyldes at det var spesielt dårlig sjøoverlevelse i disse årene. De 10 gjenfangede laksene med utsett i 2016 og 2017 hadde alle fått Slice-fòr. Til sammenligning var det ikke overvekt av fisk som hadde fått Slice-fòr i gjenfangstene fra smolt satt ut i 2015 og 2018. Det har i perioden blitt registrert 15 tilbakevandrede laks som stammer fra forsøkene der smolt har blitt sluppet i vassdraget. Av de 1695 villsmoltene som er fanget og merket, har vi registrert 3 laks som returnerte som mellomlaks. I tillegg til PIT-merket fisk er det satt ut en betydelig mengde fettfinneklippet settesmolt under slepene og i vassdraget de siste årene. Dersom en antar at disse har samme tilbakevandringsprosent som PIT-merket smolt satt på de samme lokalitetene, kan en forvente at om lag 117 laks har kommet tilbake til vassdraget fra disse utsettingene. Fettfinneklippet fisk med og uten PIT-merke har i liten grad vært representert i fangstene fra sportsfiske eller under gytefisktellingene, og forsterker inntrykket av at tilbakevandringen til vassdraget har vært lav i perioden. I 2018-2020 ble det registrert få gytefisk av laks i vassdraget, til tross for lang tids fredning av villaks. Det ble imidlertid observert en bedring i gytebestanden i 2021 med 215 talte villaks i Eio og Bjoreio. Lavt innsig i flere av årene betyr at de returnerte laksene fra forsøket har bidratt til å styrke gytebestanden de siste årene, til tross for at et relativt lavt antall laks har returnert. Merkeforsøkene med både settesmolt og villsmolt, samt et fungerende antennesystem for å registrere tilbakevandret laks gir viktig informasjon om sjøoverlevelsen i vassdraget. En samlet vurdering av de dataene vi har tilsier at det er en svært lav overlevelse i sjøfasen for laks som vandrer ut fra Eidfjordvassdraget, både vill og kultivert. Registreringer på antennene i årene fremover vil gi mer informasjon om gjeldende problemstillinger, og om hvordan strategien med utsettinger i vassdraget funge Registrering av PIT-merket laks i Eidfjordvassdraget i 2021.